Загальна характеристика інституту покарання Галицько-Волинської держави - Гламазда, П. (Історико-правовий часопис, 2016)
У статті на підставі історико-правового аналізу джерел права Галицько-Волинської держави, зокрема звичаєвого права, Руської правди, княжих грамот, літописів здійснено загальну характеристику системи покарань. Визначено роль і місце такого виду покарання, як ув’язнення у загальній системі покарань. Обгрунтовано тезу про те, що сучасна практика переслідує ту ж мету покарання, яка почала зароджуватися в період Галицько-Волинської держави, а саме формування у злочинця відчуття каяття і бажання утримуватися від подібних дій в майбутньому і іншими особами.Система покарань у Галицько-Волинській державі була досить розвинена, як для феодальної держави. У законодавстві містяться положення, які вказують певні види злочинів, а також особливості їх кваліфікації. Крім того, є статті, які вказують на застосування штрафу в залежності від особистого статусу злочинця. З іншого боку, нерівність класів є досить поширеним елементом у феодальній державі. Слід зазначити, що кримінальне право Галицько-Волинської держави зберегло риси кримінального права Київської Русі, модернізуючи їх. Таким чином, «Руська Правда» була основним джерелом кримінального права в Галицько-Волинській державі та інших князівствах.Велика увага була приділена охороні пануючого феодального класу. Більшість покарань супроводжувалися штрафами різних категорій, які виплачувалися і потерпілому, і в державну казну.Поняття покарання у період Київської Русі і в сучасній українській державі схоже в загальних рисах: це міра державного примусу, яка застосовується до особи, визнаної винною у вчиненні злочину, а також обмежує його права і свободи.